home
***
CD-ROM
|
disk
|
FTP
|
other
***
search
/
Chip 1996 April
/
CHIP 1996 aprilis (CD06).zip
/
CHIP_CD06.ISO
/
hypertxt.arj
/
9401
/
SNDCARD2.CD
< prev
next >
Wrap
Text File
|
1994-11-26
|
17KB
|
312 lines
@VTizenkét hangkártya tesztje@N
@VFüttykoncert@N
A hangkártyák új generációja kopogtat az ajtón. Jobb
felvételi és lejátszási minôségük nemcsak a játékbolondok
számára teszi ôket érdekessé, a multimédia alkalmazások is
profitálnak a tökéletesebb hangzásból.
Herbert von Karajan bizonyára kíváncsi lett volna. Hiszen
sok gyártó tanúsítja, hogy hangkártyája CD-minôségû zenét
játszik. A világhírû karmester, aki a Compact Disc
legbuzgóbb védelmezôje, valódi örömét a hangkészítôkben
lelné -- ha igazak lennének a hangzatos ígéretek.
Figyelemre méltó a csatornánként 44 kHz-es sampling
(mintavételi) frekvencia, az ebbôl elméletileg következô 22
kHz-es felsô hangátviteli határfrekvencia (az emberi fül
legfeljebb 20 kHz-ig érzékel), a 16 bitesre növelt
mintavételi felbontás -- ráadásul a vásárlónak alig kell
mélyebben a zsebébe nyúlnia, mint tavaly ilyenkor.
Ugyanezért az összegért akkoriban csak egy sokkal kisebb
teljesítményû 8 bites kártyát lehetett kapni.
Csaknem áttekinthetetlenül sok hangkártya kapható,
felhasználási területük pedig egyre bôvül. Míg
felszereltségben egyre jobban hasonlítanak egymásra,
hangminôségükben nagyok a különbségek. A választás a
felhasználó gondja. Ezért tizenkét, 300 és 1000 márka
közötti hangkártyát teszteltünk: a Genoa System Audiobahn
3600D-t és a CPS Computer Audio Blaster Pro 4.0-ét; a
Toptech-et a Golden Sound Card Pro II képviseli, a Logi cég
a Logi Advanced Gravis Ultra Soundot és a Sound Man 16-ot
hozta el. A Magic Music készítette a Midia Sound 2000 SB-t
és a Portable Sound Plust. A tesztmezônyt teljessé tette a
Media Vision Pro Audio Studio 16-ja, a Creative Technology
által gyártott és a Computer 2000 által forgalmazott
Soundblaster 16 ASP, az Aztech System Sound Galaxy NX Pro
16-ja valamint a Computer Peripherals által gyártott Viva
Maestro 16 VR és a Microsoft Sound System.
A 16 bites kártyák elônyeit 8 bites öccseikkel szemben nem
lehet nem észrevenni. Ennek többek között a játékbolondok
örülnek: a digitalizált beszéd általában magától
értetôdônek számít. Ezenkívül sok játék támogatja a
nemzetközi General MIDI szabványt, amely elektronikus
hangszerek vezérlésére szolgál. Ha a kártya valódi
hangszerek hangmintáit tartalmazó mintavevô
szintetizátorral rendelkezik, akkor tökéletessé válik a
játéköröm.
A játékgyártók már jelzik a hangkártyák ésszerû
felhasználásának határait. Támogatják ugyan a dinamikusabb
16 bites felbontást, de nem használják ki a maximális 44
kHz-es, sztereo mintavevô frekvenciát. 22 kHz elegendô az
elfogadható minôségû digitalizált beszédhez, és csak
feleannyi memóriát foglal el a merevlemezen vagy floppyn --
az emberi fül alig veszi észre a különbséget a magasabb
mintavételi frekvenciákhoz képest.
A legtöbb kártya a gyakorlatban nem éri el egy hagyományos
CD-lejátszó frekvenciagörbéjét. 44 kHz-es mintavétel esetén
ugyan lehetséges a 22 kHz-es határfrekvencia, de a
diagrammok világosan mutatják, hogy mind a felsô, mind az
alsó frekvenciasávban elnyelôdnek hangok. S még ennél is
bosszantóbb sok hangkártya alapzaja. Egyszerû hangszórók
helyett HiFi-toronyhoz csatlakoztatva a kártyákat sokszor
az az érzésünk támad, mintha zsebrádiót hallgatnánk.
Sajnos még nem mindegyik program támogatja az új generációs
hangkártyák mintavevô szintetizátorait. Mázlija van, akinek
FM-szintetizátort is tartalmazó kártyája van. (Lásd az ""A
PC mint hangstúdió" címû keretes cikkrészt.) Lehet
kételkedni abban, hogy a ""zenetisztító" Herbert von
Karajan elégedett lett volna-e csekélyebb értékû
hangszerekkel.
@VGyengécske@N
Az Audiobahn külsôleg megdöbbentôen hasonlít a Viva
Maestrora. Belsô értékei is azonosak -- s ezek mindkét
kártyánál csalódást okoztak. Már a 11 kHz feletti gyenge
magas hangok is bosszúságot okoznak a felhasználónak. A
mintavevô szintetizátornál is spóroltak, mindössze 1 Mbyte
ROM áll a hangminták rendelkezésére.
Összehasonlításképpen: a Midia Sound ugyanezért az árért 8
Mbyte helyet nyújt. A bemeneti részek erôsen hajlamosak a
túlvezérlésre. Ezért a mérés során a szokásos bemeneti
jelszinteket felezni kellett. Egy CD-lejátszó
csatlakoztatása túlterhelné a kártyát. A mintavevô
szoftveren nem spóroltak. A 900 márkás árral azonban nincs
arányban a gyenge hangminôség.
@VRégi kártya új köntösben@N
350 márkás árával a legolcsóbb tesztrésztvevôk közé
tartozik ez a 8 bites hangkártya. Persze nem hiányoznak
belôle generációjának jellegzetes fogyatékosságai sem. Az
Audio Blasternél további korlátozásokkal is kell számolnia
a vásárlónak. A maximális 44 kHz-es mintavételi
frekvenciával csak mono felvétel lehetséges, sztereo csak
22 kHz-cel. Csak lejátszásnál lehet a 44 kHz-et sztereoban
használni. Vigaszt nyújthat a rendelkezésre álló
CD-ROM-interface az olcsó Mitsumi és Panasonic meghajtók
számára. Az Audio Blasterhez mellékelnek egy tartalmas
szoftvercsomagot is. A Santa Fe Media Manager bemutató
program mellett van egy CD-ROM is, számos példával a
multimédiából.
@VUtánzás hiányosságokkal@N
Az olcsó 8 bites kártya ugyan egy OPL-3-mal van ellátva,
akár a Soundblaster Pro, de hiányzik belôle a szükséges
kompatibilitás. Például elôfordulnak problémák a Windows
alatt. Megkíséreltük, de nem sikerült a Turtle Beach cég
Turtle Tools programját felvételre használni. A rögzített
beszédet és zajokat általában nem lehet érzékelni ezen a
hangkártyán. A magas hangok már 1,1 kHz-tôl ""le vannak
vágva". Ez még a telefonminôséget sem éri el. Még az sem
nyújt vigaszt, hogy a bemeneti rész védett a túlvezérléssel
szemben. Apró csemege a Surround modul, amely fokozott
zeneélvezetet ígér. Azonban még a mintegy 300 márkáért is
többet várhat el a felhasználó, mint a mindent egybevetve
silány hangminôséget.
@VMegvetemedett hangszerek@N
A Logitech cég 8 bites, 440 márkás hangkártyája korlátozott
lehetôségeket nyújt. A játékoknál csupán az egyszerû
Soundblaster- és Adlib-módokat emulálja. A hangszerek
roppant idegen hangzással szólalnak meg. A mellékelt,
Windowshoz készült MIDI-driverrel is tökéletlen és hiányos
marad a hangszerelés. A felvételi minôség kívánnivalókat
hagy maga után. A Windows-driver arról tájékoztat, hogy a
maximális mintavételi frekvencia csak 22 kHz. A kártyához
mellékelt USS8 DOS-program ezzel szemben lehetôvé teszi a
44 kHz-es felvételt is. A nagyszámú, sokszorta olcsóbb 8
bites hangkártyákat tekintve, hiányosságai miatt a Gravis
Ultra Sound nem ajánlható.
@VMIDI-hez kitûnô@N
Az egyetlen, megfelelô tartozékokkal ellátott kártya a
Magic Music cég zenére és PC-kre specializálódott
szakembereitôl származik. A 900 márkás kártya egy teljes
MIDI-csatlakozókábelt tartalmaz, amellyel a külsô
MIDI-hangszereket probléma nélkül hozzá lehet kapcsolni.
Bár a mintavevô szintetizátor nem éri el a Roland SCC-1
kártya ragyogó hangzását, de a zene úgy szól, ahogy a
komponista kigondolta. A mintavétel során feltûnt, hogy a
bemeneti rész hajlamos a túlvezérlésre. A 7,2%-os
torzítást még a képzetlen fül is érzékeli. A
frekvenciagörbe nem hagy kívánnivalót maga után, kivéve a
gyenge basszust. Mindent egybevetve a kártya megfelelô
vétel.
@VZene vándoroknak@N
A neve már elárulja: a Portable Sound Plus elsôsorban a
laptop- és noteszgép-tulajdonosokat veszi célba. A
párhuzamos porthoz kell csatlakoztatni. A kétrészes
csatlakozódoboz automatikusan felismeri a nyomtatónak szánt
jeleket. A hangok a 157 Hz és 3,6 kHz közötti tartományban
szólalnak meg. A játékok számára érdekes az egyszerû
Soundblaster-mód emulálása. Bosszantó, hogy ehhez legalább
egy 2 Mbyte memóriájú 386SX-re van szükség, s a DOS EMM386
memóriakezelôjével nem használható. Csak egy
multimédiaszeretô noteszgép-tulajdonos fogja indokoltnak
találni a magas, 600 márkás árat -- asztali gépekhez vannak
olcsóbb alternatívák is.
@VHázi készítésû beszédfelismerô@N
Ez az 550 márkás kártya tipikus képviselôje a 16 bites
generációnak. Olyan paraméterekkel rendelkezik, amelyek
elvárhatók ebben az árkategóriában. A frekvenciagörbe 55
Hz-tôl a tiszteletreméltó 20 kHz-ig terjed, alacsony,
0,04%-os torzítás mellett. Az FM-hangzásért a Yamaha OPL-3
chipkészlete felelôs. A kártyához extraként mellékelve van
egy beszédfelismerô szoftver. A Microsoft Sound Systeméhez
hasonlóan a felhasználó így szóbeli utasításokkal
vezérelheti a Windows-programokat. Sajnos a Media Vision
által alkalmazott szabvány nem kompatibilis a példaképpel.
Mivel a kártya támogatja a szokásos játékszabványokat,
mindenképpen széles körû érdeklôdésre számíthat a
felhasználók körében.
@VJól sikerült utód@N
A Soundblaster 16 ASP a Creative Technology sikeres
termékeinek továbbfejlesztése. Az 500 márkás, 16 bites
kártya lehetôvé teszi a 44 kHz-es, sztereo felvételt és
lejátszást. A frekvenciagörbe figyelemreméltó: 18 Hz-tôl
19,6 kHz-ig terjed. Az ASP-t gyárilag egy OPL-3
FM-szintetizátorral látták el. Utólag ki lehet egészíteni
egy mintavevô szintetizátorral is. A 470 márkás Wave
Blaster jelentôsen javítja a lejátszás hangminôségét.
Ezért ezt a kombinációt vettük alapul az értékeléshez. Åm,
aki élvezni akarja az átlagon felüli hangminôséget, annak
mélyen a zsebébe kell nyúlnia.
@VKiváló kompatibilitás@N
A 450 márkás Sound Galaxy NX elsô pillantásra alig
különböztethetô meg a Soundblaster 16-tól. Ezt a kártyát is
ki lehet egészíteni 400 márkáért egy mintavevô
szintetizátorral. A kompatibilitás olyan mértékû, hogy az
Aztech cég Wave Powerjét probléma nélkül lehet mûködtetni a
Wave Blasterrel. Vannak különbségek is. Digitalizálásnál
csak 10,4 kHz-ig terjed a frekvenciagörbe. Kompatibilitás
dolgában viszont sokoldalú a Sound Galaxy, számos
hangkártya-szabványt támogat. A kiegészítô modul azonban
nem üzemel problémamentesen. Hiányzik az MPU-401
támogatása DOS alatt. A teszt során lehetetlen volt General
MIDI-driverrel vezérelni a nem Windows-programokat.
@VSvájci minôség@N
A Logitech cég 16 bites hangkártyájától megfelelô
FM-hangminôséget várhat el a vásárló, hála az alkalmazott
OPL-3 chipkészletnek. A Sound Man felvételi és lejátszási
paraméterei kitûnôek. A csatornánként 4 wattos, beépített
erôsítô lehetôvé teszi kisebb passzív hangdobozok közvetlen
vezérlését. A kártya telepítése példamutatóan egyszerû --
amint a Logitech-egerektôl már megszokott. A lehetséges
megszakítási és DMA-zavarokat automatikusan felismeri. A
multimédia-alkalmazások számára kívánatos lenne egy
beépített CD-ROM-csatlakozó. A minôségben és árban hasonló
Pro Audio Studio kártyával ellentétben a 540 márkás kártyán
nincs SCSI-adapter.
@VNem éppen mesteri@N
Mint egyik tojás a másikra, úgy hasonlít egymásra a Genoa
cég Audiobahn kártyája és a Viva Maestro, de az utóbbi
mintavevô szintetizátorának be kell érnie 0,5 Mbyte
ROM-mal, ezért nem lehet csodálkozni a hangszerek gyenge
minôségén. Az Audiobahn kártya is saját szabványt használ
a beszédfelismerésnél, amely nem kompatibilis a Microsoft
Sound Systemmel. Az integrált SCSI-interface viszont
szélesebb bázissal szolgál, az Adaptec-chipnek köszönhetôen
messzemenôen ki lehet zárni a driverproblémákat. 800
márkás árával a Viva Maestro mintegy 150 márkával olcsóbb,
mint párja, ám a mintavevô szintetizátor szerény
hangminôsége miatt még ez az ár is nehezen fogadható el.
@VNem játékôrülteknek való@N
A Microsoft elsô hangkártyáját nem játékok számára
tervezték. Felhasználási területe bevallottan a Windows 3.1
beszédvezérlése. És ezt a feladatot bravúrosan oldja meg a
Sound System. Ezzel szemben komoly gondot okoz számára a
kompatibilitás más hangkártya-szabványokkal. A mintavétel
(sampling) során zavaró volt a kártya hallható alapzaja. A
torzítási tényezô viszont kitûnô, jóval 1% alatti. Ennek
ellenére a multimédia-felhasználás ellen szól az, hogy
nincs beépített keverôpult és hiányzik a csatlakozó külsô
MIDI-hangszerek számára. Már most kezd kirajzolódni, hogy
a Windows Sound System megteremtheti a beszédvezérlô
hardverek szabványát.
@VÖsszegezve: hol van a csillogás?@N
Elôfordulhat, hogy nem okoz valódi örömet a hangkártyák
meghallgatása. Mûszaki szempontból ugyan kiforrottabbak,
mint egy éve, de hangminôségük messze nincs ezzel arányban.
A kártyák a digitalizálás során felmerülô igényeknek
többségében eleget tesznek. Itt jól érzékelhetô az ugrás a
8 bitesrôl a 16 bites felbontásra. Mára általánossá váltak
az 1 százalék alatti torzítási tényezôk.
A frekvenciagörbéknél azonban már megmutatkozik a selejt.
Csak a Midia Sound 2000 SB, a Pro Audio Studio 16, a
Soundblaster 16 ASP, és a Sound Man 16 éri el a zavartalan
zeneélvezethez szükséges frekvenciaátvitelt. A legjobb
eredményt a Soundblaster 16 ASP érte el. Frekvenciagörbéje
közel van az ideálishoz. Ezért kapta a CHIP-tippet.
A zene lejátszásában jelentôs a különbség az olcsó FM- és a
drága mintavevô szintetizátorok között. Mind a Midia Sound
2000 SB-vel, mind a Wave Blasterrel kiegészített
Soundblaster 16 ASP-vel úgy lehet megszólaltatni egy
MIDI-file-t, ahogy azt a komponista elképzelte.
Az Audiobahn 3600D és a Viva Maestro 16 VR példája
alátámasztja, hogy a mintavevô szintetizátor mellett nem
mindegy, hogy hogyan spórolunk. Komplett zenekari hangzás
valósághû megszólaltatásához ez a szintetizátorfajta
nyilvánvalóan több memóriát igényel a hangminták számára,
mint 1 Mbyte ROM.
Aki megfelelô zeneélvezetre vágyik, annak még mindig mélyen
a zsebébe kell nyúlnia. Ebben nem változott semmi.
@KAndreas Filip -- Claus Vester@N